EMOTIVENESS OF AUTHOR’S AND TRANSLATOR’S IDIOSTYLE AS A COGNITIVE-DISCURSIVE CATEGORY (CASE STUDY OF UKRAINIAN RETRANSLATIONS OF SHAKESPEARE’S TRAGEDIES)
DOI:
https://doi.org/10.32782/2522-4077-2023-207-2Keywords:
emotivity, idiostyle, cognitive-discursive category, cognitive proximity, diachronic plurality in translation.Abstract
The present research substantiates the degree of cognitive proximity of emotiveness means in time-remote original texts and their chronologically distant Ukrainian retranslations of the 19th–21st centuries, which reflects the author’s and the translators’ idiostyle and helps determine the translator’s choice of effective translation strategies and tactics. The material of the study is the emotive original units, chosen from W. Shakespeare’s tragedy “Romeo and Juliet” (1594), and their equivalents in Ukrainian retranslations performed by P. Кulish (1901), I. Steshenko (1952) and Yu. Andruhovych (2016). The article provides a thorough description of the idiostyle phenomenon, which involves the use of special verbalization means, including connotative ones. It has been determined that the process of the artistic text translation becomes more complicated due to the presence of a connotative component of meaning in the word semantics, in particular emotiveness. The article proposes a productive cognitive-discursive approach from the standpoint of cognitive consonance and cognitive dissonance of the author’s and translator’s mental processes to determine the degree of cognitive proximity in reproducing the emotiveness means of the original text in its retranslations. In conditions of cognitive consonance or dissonance, the search for individual translation solutions in relation to the general strategy and local tactics of transformational translation leads to plurality in translation of the same original text. The article implements a new terminological apparatus of the translation transformations system, which realizes reproductive and adaptive tactics.
References
Биценко Т.О. Історична динаміка експресивів негативної емоційності в англійському дискурсі ХVI–XX століть : автореф. дис. … канд. філол. наук : 10.02.04. Харків, 2004. 20 с.
Бойко Я.В. Когнітивний консонанс як фактор когнітивної еквівалентності ретрансляцій часово віддаленого першотвору. Академічні студії. Серія «Гуманітарні науки». 2021. № 3. С. 105–110.
Бойко Я.В. Чинники когнітивного дисонансу як фактору діахронної множинності перекладів часово віддаленого першотвору. Закарпатські філологічні студії. 2022. № 24, Т. 2. С. 107–112.
Бойко Я.В. Когнітивно-дискурсивна модель діахронної множинності перекладів часово віддаленого першотвору (на матеріалі українських ретрансляцій трагедій В. Шекспіра ХІХ–ХХІ століть) : автореф. дис. … д-ра філол. наук : 10.02.16. Харків. 2023. 38 с.
Вегеш А. Літературно-художні антропоніми в романах Юрія Андруховича. Satu Mare – Studii sі Comunicari. 2008. № 25. С. 349–359.
Гладьо C.В. Емотивність художнього тексту: семантико-когнітивний аспект (на матеріалі сучасної англомовної прози) : дис. … канд. філол. наук : 10.02.04. Київ, 2000. 223 с.
Дідух Х.І. Ідіостиль як відображення авторської картини світу. Філологічні науки. 2012. № 15. URL: http://www.rusnauka.com/15_NNM_2012/ Philologia/2_1 11114.doc.htm. (дата звернення: 15.11.2023)
Довганчина Р.Г. Відтворення ідіостилю Ернеста Гемінгвея в українських та російських перекладах : автореф. дис. … канд. філол. наук : 10.02.16. Київ, 2011. 20 с.
Кияк Т.Р., Науменко А.М., Огуй О.Д. Перекладознавство (німецько-український напрям). Чернівці : ВД «Букрек», 2014. 640 c.
Павличко Д.В. Наш співавтор – час. Літературознавство. Критика : у 2 т. Київ : Вид-во Соломії Павличко «Основи», 2007. Т. 1: Українська література. 566 с.
Словник української мови в 11 т. / І.К. Білодід та ін. Київ : Наукова думка. URL: http://sum.in.ua/ (дата звернення: 15.11.2023).
Ставицька Л.О. Про термін ідіолект. Українська мова. 2009. № 4. С. 3–5.
Шаховський В.І. Емоції як об’єкт дослідження у лінгвістиці. URL: https://cyberleninka.rU/article/n/emotsii-kak-obekt-issledovaniya-v-lingvistike (дата звернення: 16.08.2022)
Шекспір У. Ромео і Джульєтта / переклад Ю. Андруховича. Київ : А-ба-ба-га-ла-ма-га, 2016. 208 с.
.Шекспір У. Ромео та Джульєта / переклад П. Куліша. Львів : Виданє Українсько-руської видавничої спілки, 1901. 156 с.
Шекспір В. Ромео і Джульєтта / переклад І. Стешенко. Твори у 6 т. Т. 2. Київ : Дніпро, 1985. С. 311–413.
Merriam-Webster’s Dictionary. URL: https://www.merriam-webster.com/ (дата звернення: 15.11.2023).
Talko S., Minchak H., Hmyria L. The Phenomenon of Connotation in the Comparative Aspect (on the material of English and Ukrainian languages): Problems of Modern Research. Amazonia Investiga. 2022. Vol. 11 (50). P. 122–129.
Shakespeare W. Romeo and Juliet. Intr. by B. Raffel, essay by H. Bloom, ed. by B. Raffel. New Haven and London: Yale University Press, 2004. 249 p.