МЕТАФОРИЗАЦІЯ ЯК ЛЕКСИКО-СЕМАНТИЧНИЙ СПОСІБ ТВОРЕННЯ ВОЄННИХ НЕОЛОГІЗМІВ - Городиловська, Г.П. (Наукові записки. Серія: Філологічні науки, 2024)
У статті на матеріалі різних інтернет-джерел проаналізовано лексичні одиниці, які виникли в українській мові для номінації нових реалій в умовах російсько-української війни. Наголошено на тому, що лексико- семантична система мови найшвидше реагує та найповніше відображає всі лінгвальні зміни, пов’язані з різними царинами життя суспільства, вказуючи таким чином на потужний вплив позамовних чинників на її лексичний склад, на її відкритість і динамічність, а також на тісний зв’язок процесу неологізації із суспільно-політичними подіями сучасної доби. Розглянуто варіативність визначень слова «неологізм» у різних лексикографічних працях і публікаціях українських і зарубіжних вчених. На фактичному матеріалі доведено, що лексико-семантичний спосіб є продуктивним і поширеним джерелом творення нових лексичних одиниць. Схарактеризовано процес метафоризації як один із лексико-семантичних способів, який зумовив появу неологізмів, допоміг виявити особливості їхнього творення та продемонстрував розширення семантичної структури нових слів. Встановлено, що метафорична трансформація смислових компонентів при творенні воєнних неологізмів відбувається за такими основними типами моделей: за зовнішньою подібністю (бавовна, бандероль, зеленка), за подібністю до процесу (град, хлопок), за подібністю розташування (нуль, передок), за активністю процесу (дискотека), за внутрішніми та зовнішніми ознаками (кіборг, азовець, орк), за способом розпізнавання особи (паляниця, полуниця, крамниця). Описано нові лексичні одиниці, котрі утворилися внаслідок смислових модифікацій вихідного та похідного значень. З’ясовано, що основою семантичних переосмислень метафоричного характеру є ключові семи-мотиватори та головні мотиваційні ознаки переносного значення – образність, асоціативність, емотивність. Виявлено, що для деяких аналізованих неологізмів властива емоційно-експресивна конотація, яка має характерні негативні властивості на позначення поняття «чужий» і позитивні ознаки для «своїх».