ТРИ ПРОЯВИ ТРЕТЬОГО КОДУ В ПЕРЕКЛАДАХ ЕПОХИ СМП: СИТУАЦІЙНА РОЗВІДКА - Сайко , К. О.; Назарова , В. О.; Сайко , М. А. (Наукові записки. Серія: Філологічні науки, 2026)
Актуальність дослідження зумовлена масовим використанням систем машинного перекладу (СМП) у професійній перекладацькій діяльності та браком розвідок, присвячених ідентифікації проявів третього коду в німецько-українському напрямку, джерелом яких можуть бути згадані СМП. Третій код розглядаємо як особливий вид мови, що перебуває на межі між вихідною та цільовою мовами та пов’язаний із буквальним перекладом, неприродними для цільової мови конструкціями та ігноруванням узусних норм. Мета дослідження полягає у виявленні та описові проявів третього коду, релевантних для німецько-українського перекладу, кількісному порівнянні проявів третього коду в емпіричних матеріялах, а також ідентифікації природних альтернатив. За емпіричний матеріял дослідження правлять чотири тексти: роман Ф. Кафки «Der Prozess» (1925), український переклад П. Таращука «Процес» (1998), український переклад СМП DeepL (2025) та український переклад, що його виконав перекладач з однорічним досвідом за допомогою СМП DeepL (2025). З метою забезпечення валідности результатів ми здійснили сліпу ситуаційну розвідку, учасник якої спочатку не знав про справжню мету перекладу. У межах дослідження проаналізовано три прояви третього коду: розділові запитання, імпліцитний займенник «це» в конструкції «робити + це» та недоречне перейняття присвійних займенників. Результати кількісного порівняння підтвердили евристичну гіпотезу: переклад, виконаний за допомогою СМП, містить значно більшу кількість проявів третього коду. Окрім того, ми ідентифікували основні тактики, завдяки яким переклад, виконаний до поширення СМП, містив меншу кількість проявів третього коду. Високий ступінь збіжности рішень у перекладі СМП та перекладі, виконаному за допомогою СМП, свідчить про некритичне ставлення перекладача з однорічним досвідом до пропозицій СМП. Цей факт також посвідчує ризик перейняття неприродних варіянтів за наявности прийнятних альтернатив. Результати цього ситуаційного дослідження можуть послугувати підґрунтям для дальших корпусних розвідок, спрямованих на верифікацію виявлених тенденцій. Окрім того, перспектива дальших розвідок полягає в ідентифікації та описові инших проявів третього коду в німецько-українському напрямку