КОНЦЕПТИ ІНТУЇЦІЯ – INTUITION / ПЕРЕДВІСТЯ – РREMONITION / ПЕРЕДЧУТТЯ – PRESENTIMENT ЯК АСПЕКТИ «Я» - Davydenko , I. V.; Lavrinenko, I. M.; Litovchenko , Ya. M. (Наукові записки. Серія: Філологічні науки, 2026)
Це дослідження є частиною поточного вивчення когнітивних аспектів концепту «I»/«Я» в англомовній картині світу. Метою є визначення смислових компонентів концептів INTUITION, PREMONITION та PRESENTIMENT, окреслення концептуальних доменів, у межах яких ці концепти функціонують, а також ідентифікація їхніх спільних і відмінних рис. Об’єктом дослідження виступають концепти INTUITION, PREMONITION та PRESENTIMENT. Лексеми intuition, premonition та presentiment слугують лінгвістичними позначеннями відповідних концептів і розглядаються як синонімічні одиниці. Їхні лексичні значення формують предмет аналізу. Актуальність обґрунтовується зростаючим міждисциплінарним інтересом до когнітивних і мовних механізмів, через які абстрактні та інтроспективні явища концептуалізуються та вербалізуються. Концепти INTUITION, PREMONITION та PRESENTIMENT займають ключове місце на перетині пізнання, емоційного досвіду та темпоральності, відображаючи способи, якими свідомість людини сприймає та інтерпретує передрефлексивні або передбачувальні форми знання. Лексеми intuition, premonition та presentiment становлять матеріал дослідження, функціонуючи як прямі засоби номінації відповідних концептів та демонструючи як спільні, так і відмінні смислові компоненти у різних контекстах. Незважаючи на їхню часту взаємозамінність у словниках та повсякденному вживанні, ці концепти різняться семантичною структурою, епістемічною орієнтацією та афективною модальністю. Уточнення їхньої смислової композиції та сфер функціонування сприяє глибшому розумінню когнітивної організації суб’єктивного досвіду та мовних засобів, за допомогою яких виражаються тонкі психічні стани. Дослідження є важливим також для когнітивної лінгвістики, філософії свідомості та психолінгвістики, оскільки надає уявлення про те, як мова кодує недискурсивні форми пізнання та передбачувального усвідомлення, поєднуючи концептуальний аналіз із феноменологічним дослідженням.